![Concert Benèfic en motiu del Dia Mundial](https://www.pat-apat.org/wp-content/uploads/2021/11/Cartel-del-festival-924x480-1-880x480.png)
Concert Benèfic en motiu del Dia Mundial
Per a aquest concert amb motiu del Dia Mundial en Memòria de les víctimes de Trànsit, la soprano Gabriela Ceaglio i el baríton Fabian Reynols, amb l'acompanyament de la pianista Idoia Rodríguez, ens oferiran algunes de les obres més reconegudes i estimades del repertori de la música sacra occidental. A més es farà lectura de poemes que han ajudat als familiars en el seu procés de dol.
Si no pots assistir pots contribuir amb una entrada de fila 0. Els diners recaptats anirà destinat a programes d’atenció a víctimes de trànsit.
REPERTORI DEL CONCERT:
1. Ave Maria de Giulio Caccini
2. Ave María William Gómez
3. Ave María de Bach – Gounod
4. Ave Maria de Pietro Mascagni
5. Pie Jesu del Requiem de Gabriel Fauré
6. Libera Me del Réquiem de Gabriel Fauré
7. Panis Angelicus de César Frank
8. Laudate Dominum de Wolgang Amadeus Mozart
Gabriela Ceaglio
(Soprano, ex integrant del Teatre Colón de Buenos Aires).
Fabián Reynolds
(Baríton, membre del Cor d’Amics de l’Òpera de Sabadell)
Idoia Rodríguez
(Piano)
Per a aquest concert amb motiu del Dia Mundial en Memòria de les víctimes de Trànsit, la soprano Gabriela Ceaglio i el baríton Fabián Reynolds, amb l’acompanyament de la pianista Idoia Rodríguez, ens oferiran algunes de les obres més reconegudes i estimades del repertori de la música sacra occidental. A més es farà lectura de poemes que han ajudat als familiars en el seu procés de dol.
El concert obre amb diverses versions de l’oració per excel·lència a la Mare de Déu segons la devoció catòlica, l’Ave Maria, que il·lustra les paraules de salutació de l’Àngel a Maria en el misteri de l’Anunciació.
Escoltarem la versió atribuïda a Giulio Caccini (Roma, 1551-1618) però que realment és obra de Vladimir Vavilov (1925-1973) i sobre la qual s’explica que el règim soviètic havia prohibit les obres musicals religioses, motiu pel qual el músic rus del segle XX la va fer passar per obra del compositor barroc italià.
L’Ave Maria de William Gómez (1939-2000), guitarrista i compositor espanyol de prestigi als 50, va ser composta per l’autor en els seus últims mesos de vida, no arribant a veure la seva estrena i posterior reconeixement.
El cèlebre Ave Maria de Bach-Gounod és una composició sobre el text llatí Ave Maria, publicat originalment al 1853 i que consisteix en una melodia del compositor romàntic francès Charles Gounod (París, 1818 – Saint-Cloud, Illa de França, 1893), dissenyada per a ser superposada sobre el Preludi No 1 en do major (BWV 846) del Llibre I del clau ben temperat de Johann Sebastian. Bach, escrit 137 anys abans.
Sobre el conegut Intermezzo de la seva òpera Cavalleria Rusticana, Pietro Mascagni (1863, Liorna, Itàlia – 1945, Roma, Itàlia) compon una melodia amb lletra en italià de Piero Mazzoni a la qual titulen Ave Maria! En el Intermezzo, el cor Regina Celi abans escoltat a l’església del poble torna a sonar de fons en l’escena de la plaça buida, suggerint tant la pau de la vida en el camp com els intensos sentiments individuals dels protagonistes.
Segueixen dos fragments del Rèquiem de Gabriel Fauré (Pàmies, França, 1845 – París, 1924). El Rèquiem de Fauré és una obra inusual entre les altres aportacions al gènere de la missa de difunts més propenses, en general, a incidir en l’aspecte dramàtic del moment d’enfrontar-se en la mort.
El de Fauré, en canvi, resulta esperançador i reconciliador, sempre d’acord amb la idea de la mort que el seu autor defensava. Al Peu Jesu, la soprano solista canta l’oració al “bon Jesús” demanant el descans etern, una única línia de text que es repeteix tres vegades, les dues primeres demanant “rèquiem”, descans, després s’intensifica per a demanar “sempiternam rèquiem”, el descans etern. El fragment Allibera me l’interpreta un baríton. En paraules del mateix autor, entenia aquest instant de la mort com “un feliç alliberament en lloc d’una experiència dolorosa” i per això afirmava que el seu Rèquiem era tendre, o fins i tot “una cançó de bressol sobre la mort”.
Panis Angelicus (Pa dels àngels) és un dels tres himnes escrits per Sant Tomàs d’Aquino per a la festa del Corpus Christi com a part de la litúrgia completa de la Festa destinada a la veneració de l’Eucaristia. El 1872 el compositor belga Cèsar Franck (Lieja, 1822 – París, 1890) va arreglar el tema per a tenor, òrgan, arpa, cello i contrabaix, i és una de les seves obres més reconegudes.
El concert finalitza amb les paraules Laudate Dominum (Lloeu al Senyor) amb les quals comença el Salm 117 que han musicat molts autors al llarg de la història. La sublim versió de Wolfgang Amadeus Mozart (Salzburg, 1756 – Viena, 1791) és part de les Vesperae solennes de confessore (KV. 339), “Vespres solemnes per la celebració d’un sant confessor”, compostes a Salzburg poc abans de marxar definitivament de la seva ciutat natal.
Així doncs, les obres proposades en aquest recital en motiu del Dia Mundial en Memòria de les víctimes de trànsit es presenten com un bàlsam de música per al seu record, que transcendeixen el seu origen religiós i abracen la memòria, reconeixen el sofriment i tenen en el record de totes i cadascuna de les víctimes, i el seu impacte en les famílies i en la societat. També es vol, en el dia d’avui, agrair i reconèixer la dedicació d’aquells que contribueixen a millorar la situació de les víctimes i aquells que amb valentia, responsabilitat i convenciment treballen per a acabar amb aquesta pandèmia.